Charles+Babbage+.

Charles Babbage ble født 26. Desember 1797, og døde 18. Oktober 1871. Han var en Britisk matematiker, oppfinner, filosof og mekanisk ingeniør. Han anses som den første computer pioneren, hvorav hans differansemaskin er forløperen til dagens datamaskiner.  Faren til Babbage var rik, så derfor kunne han ha privat lærere mens han gikk på barneskolen. Senere gikk han på King Edward VI Grammar School, men grunnet helsen måtte han gå tilbake til privat lærere for en periode. Han begynte så på Holmwood akademiet i Middlesex som holdt bare maks 30 studenter, og var ledet av Reverend Stephen Freeman. Her hadde de et stort bibliotek hvor han kunne studere det han ville på egenhånd, bl.a. matte, noe som har elsket. Når han var ferdig på denne skolen hadde han enda to privat lærere til, en fra Cambridge og en fra Oxford. I 1810 startet han på Trinity College, hvor han var svært skuffet over matten de ble lært. Han og flere venner startet da en forening, som de kalte The Analytical Society. I 1812 ble han overført til colleget Peterhouse i Cambridge. Har var han den beste matematikeren på huset. Babbage giftet seg 25. juli 1814 med Georgiana Whitmore. De fikk 8 barn, men bare tre av dem vokste opp. I 1828 døde hans kone, far og en av sønnene hans. Dette førte Babbage inn i en dyster tid, hvor hans arbeid ble forsinket og utsatt. Hans yngste sønn fortsatte så arbeidet med å lage fungerende differanse maskiner basert på faren sine tegninger.
 * Charles Babbage**
 * Tidligere liv**

På hans tid brukte de noen matematiske tabeller for å regne. Disse var ikke bare upraktiske, men også fulle av feil. Babbage var opptatt av dette, og hans første motiv for å lage maskiner som kunne regne ut mattestykker for deg var å eliminere disse feilene. Differansemaskinen var en modell han laget i 1821, og det er den han er mest kjent for. Modellen han framstilte ble godkjent, og han fikk et bidrag fra regjeringen til å bygge den. Men den ble ikke ferdig.
 * Beregningsmaskinene**

Babbage klarte aldri å lage en helt ferdig maskin. Den mest aksepterte grunnen til dette er at materialet på den tiden ikke var utviklet godt nok til å produsere de delene og utstyret han trengte.

Mellom 1833 og 1842 forsøkte han å lage en ny maskin. Denne skulle programmeres til å utføre alle slags beregninger, en beregningsenhet som utførte forskjellige matematiske operasjoner, en styreenhet som sørget for at riktige operasjoner ble utført, og et minne hvor man kunne lagre mellomregninger for senere bruk. Denne maskinen kalles Den analytiske maskin. Han bygde den på prinsipper fra vevstolproduksjon som brukte hullkort, og tilpasset den til å styre hvordan ulike matematiske beregninger skulle utføres. Konstruksjonene ble ferdige, men det var ikke stort mer som skjedde med de. Han ble lenger ikke sponset av noen, og noe av grunnen til det er at det gikk så galt med differansemaskinen. The Science Museum fant ut at de ville prøve å bygge en av hans maskiner etter hans egne tegninger og utregninger. De valgte Differansemaskinen nr.2. Dette prosjektet startet de i 1985, og i november 1991 var den beregnende delen av maskinen ferdig og fungerende.

-** Medlem i Royal Society. - Lucasiansk professor i matematikk ved universitetet i Cambridge. - Delaktig i stiftelsen av //The Astronomical Society// og //The Statistical Society.// - Vant gullmedaljen fra //The Royal Astronomical Society// for hans oppfinnelse av maskinen.
 * Andre oppnåelser

**Av:** Iris Abelone Degn Rui

[] [] [] []
 * Kilder:**